A munkáltató felelőssége a munkavállaló által, veszélyes dolog használatával vagy veszélyes tevékenység végzésével másnak okozott kárért a szerb jog szerint – esettanulmány - Ilić, Milica; Dudás, Attila (Publicationes Universitatis Miskolcinensis, Sectio Juridica et Politica, 2025)
A szerb jogban az 1978. évi Kötelmi viszonyokról szóló törvény a másért való felelősség esetei között szabályozza a munkáltató felelősségét a munkavállaló által harmadik személynek, a munkavégzés során vagy azzal kapcsolatban okozott kárért. A munkáltató kárfelelőssége azonban csak a munkavállaló felróhatósága esetén áll be, amit a törvény vélelmez. A munkáltató kimentheti magát a felelősség alól, amennyiben sikeresen megdönti ezt a vélelmet, azaz, ha bizonyítja, hogy a munkavállaló az elvárt gondossággal járt el. Nincs tehát munkáltatói kárfelelősség a munkavállaló felróható magatartása nélkül. Ezt figyelembe véve a szakirodalomban fellelhetők olyan álláspontok, amelyek a munkáltató kárfelelősségét a másért való alanyi felelősség eseteként minősítik. Azonban, az újabb szakirodalomban uralkodó álláspontnak tekinthető az a megközelítés, amely szerint a munkáltató kárfelelőssége a másért való tárgyi felelősség esete, mivel a munkáltató nem mentesülhet a felelőssége alól a saját felróható magatartása hiányára való hivatkozással. Ettől eltekintve, mind a munkáltató, mind a munkavállaló felróhatóságának vizsgálata felesleges, és a munkáltató kárfelelőssége egyértelműen objektív, amennyiben a munkavállaló ún. veszélyes dolog közrehatásával vagy veszélyes tevékenység végzése közben okozta a kárt harmadik személynek. Ebben az esetben a tárgyi felelősség általános szabályai felülírják a munkáltató másért való felelősségére vonatkozó szabályokat, így ebben az esetben a munkáltató még akkor sem mentesül a felelősség alól, ha bizonyítani tudja, hogy a munkavállaló az elvárt gondossággal járt el. Ilyenkor a munkáltató tárgyi felelőssége a veszélyes dolog vagy veszélyes tevékenységről eredő, fokozott kárveszélyen alapul. Ha a tárgyi felelősség szabályai alkalmazhatók a munkáltató másért való felelősségét megalapozó tényállásra, a munkáltató minősül a veszélyes dolog üzemeltetőjének, illetve a veszélyes tevékenységet végző személynek, függetlenül attól, hogy ténylegesen a munkavállaló van abban a helyzetben, hogy ellenőrzése alatt tartsa a veszélyes dologból eredő fokozott kárveszélyt, illetve a munkavállaló végzi a veszélyes tevékenységet. A tanulmány betekintést nyújt, hogyan alkalmazzák a szerbiai bíróságok a tárgyi felelősség általános szabályait a munkáltató másért való felelősségét megalapozó tényállásokra. Ugyanakkor, feltárja azokat a tényezőket, amelyeket a bíróságok figyelembe vesznek a felelősség minősítésében, mindenekelőtt a veszélyesnek minősülő tevékenység természetét, illetve a tevékenység vagy a dolog által okozott fokozott kárveszély szintjét.